Nekadašnja i sadašnja staništa jarebice poljske (Perdix perdix L.) i jarebice kamenjarke-grivne (Alectoris Graeca Meisner) u Federaciji Bosne i Hercegovine - Kunovac, Saša (Radovi Šumarskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu, 2020)
Jarebica poljska je nekada bila glavna vrsta sitne pernate divljači u Bosni i Hercegovini, Razvojem i intenziviranjem poljoprivrede, odnosno stvaranjem savremenog agrobiotopa umjesto nekadašnjih staništa, brojnost i areal ove vrste se drastično smanjio. Prema statističkim podacima (Statistički godišnjak SRBiH 1946-1990), odstrel ove vrste se smanjio od 15.000 kljunova tokom pedesetih godina prošlog vijeka, na oko 5000 tokom šezdesetih, 4000 i 3000 kljunova tokom sedamdesetih do devedesetih godina prošlog vijeka. Prema podacima Statističkog godišnjaka FBIH, u 2019 godini, odstrel jarebice iznosio je svega 700 kljunova, pri čemu je zajedno iskazan odstrel i jarebice poljske i jarebice kamenjarke.Jarebica poljska je na Crvenoj listi Federacije BiH označena kao NT (Niskorizične vrste), odnosno vrsta koja u ovom trenutku nije ugrožena i ima stabilnu populaciju, ali za koju ostoji opasnost od smanjenja populacije usljed konstantnog ugrožavanja staništa. Međutim na svjetskoj Crvenoj listi, ova vrsta je označena sa EN, odnosno kao ugrožena vrsta. Nedostatak realnih podataka i ozbiljnih istraživanja u BiH, svakako je uticao na postojeću kategorizaciju jarebice poljske u Federaciji Bosne i Hercegovine. Jarebica kamenjarka-grivna, takođe je vrlo atraktivna i značajna autohtona vrsta, a prema dostupnim podacima doživjela je istu sudbinu kao i jarebica poljsska, uz slično smanjenje brojnosti i visine odstrela. Na Crvenoj listi Federacije BiH označena kao DD (Nedovoljno poznate vrste, odnosno sigurno ili vjerovatno ugrožene vrste čija se kategorizacija ne može izvršiti zbog nedostatka podataka). Realizacijom ovog rada dobiće se realni podaci o veličini staništa ove dvije vrste, pa će u skladu s tim biti moguće pristupiti izradi dugoročnih planova zaštite i gospodarenja. Na osnovu dostupnih istorijskih literarnih izvora izrađene su karte nekadašnjih staništa ove dvije vrste, a potom je izrađena mreža 1x1 km=100 ha (jedna lovna jedinica), te izvršen uvid u strukturu površina prema CORINE LAND COVER (CLC. Potom je izvršen detaljan obilazak svih nekadašnjih staništa te utvrđivano prisustvo obje vrste u skladu sa odabranom metodologijom. Rezultati pokazuju da su se staništa obje vrste značajno smanjila, a posebno kod jarebice poljske, koja je skoro nestala sa svojih najznačajnijih nekadašnjih staništa. Takođe, analizirana brojnost i odstrel u periodima 1946-1990 i 2006-2019 godine pokazuju značajno smanjene, koje je kod jarebice poljske manje za dvije trećine u odnosu na prošli vijek. Na osnovu rezultata rada, može se zaključiti da je krajnje vrijeme da se preduzme odgovarajuća zaštita ovih vrsta, uz stalan monitoring te izradu odgovarajućih planova upravljanja.